Speaker 2: I dag i Teleskop skal vi blandt andet svare på
Speaker 2: et lytterspørgsmål, som handler om muslinger. Og derfor tager vi
Speaker 2: altså en tur til stranden med miljøbiologen Cecilie, som vil
Speaker 2: svare på spørgsmålet og fortælle om to andre spændende ting,
Speaker 2: man kan opleve ved havet her i sommerferien. Du lytter
Speaker 2: til Teleskop. Det er jo sådan, at man kan skrive
Speaker 2: ind til os, hvis man har et spørgsmål eller går
Speaker 2: rundt og undrer sig over noget, som man gerne vil have,
Speaker 2: at vi skal undersøge. Og det har Eske og Birk
Speaker 2: altså gjort. Og de skriver. Vi er to drenge på
Speaker 2: fire og otte år, der hører rigtig meget hul igennem
Speaker 2: og synes, det er vildt fedt. I dag kom vi
Speaker 2: til at tale om, at vi ikke vidste, hvordan muslinger,
Speaker 2: østers og lignende bliver født. Altså, vi har aldrig set
Speaker 2: en mikromusling. Så hvordan kommer de? I æg eller bliver
Speaker 2: de født? Det er faktisk vildt underligt. Vi tænkte, at
Speaker 2: det lige var et spørgsmål for Teleskop. Vi håber, I
Speaker 2: kan hjælpe. Mange gode hilsner. Eske Ruby 8 og Birk Ruby 4
Speaker 2: Og det kan vi i hvert fald. Vi synes, det
Speaker 2: er et megagodt spørgsmål, som vi faktisk ikke selv kan
Speaker 2: svare på. Så derfor skal vi altså lige have fat
Speaker 2: i nogen, som kan. Og det er hende her.
Speaker 3: Jeg hedder Cecilie Anker. Jeg er 27 år gammel, uddannet miljøbiolog,
Speaker 3: og så har jeg arbejdet henholdsvis både på et falkecenter
Speaker 3: og på Danmarks Akvarie i mange år. Så du ved
Speaker 3: rigtig meget om dyr? Ja, jeg er også rigtig meget
Speaker 3: nørdet med dyr. Bare en kæmpe nørd.
Speaker 2: Lad os lige tage ud til vandet og undersøge Eske
Speaker 2: og Birks spørgsmål. Altså, hvordan muslinger, østers og limene bliver
Speaker 2: født
Speaker 3: Det der sker, det er, at man har en hænder
Speaker 3: og en hundmusling, og så gør de det, som fisk
Speaker 3: også gør, det hedder at gyde. Og det betyder simpelthen bare,
Speaker 3: ud med det. Så er hundmuslingen ud med det, så
Speaker 3: lægger den nogle æg på havbunden. Og så er der
Speaker 3: en handmusling, der siger, ud med det. Og så dryssler
Speaker 3: det ned, og så bliver det befrugtet på havbunden på
Speaker 3: et stenreve. Hvad end de nu er i nærheden af
Speaker 3: en havn. Når der så er gået lidt tid, så
Speaker 3: er de her æg befrugtet, og de er færdigudviklet. Og
Speaker 3: så kommer der en lille bitte lave ud. Og den
Speaker 3: er faktisk frit svømmende. Og det er... Hele første og
Speaker 3: sidste gang i muslingslivet, den kan svømme frit rundt. Altså
Speaker 3: det er ikke super godt svømmende. Vel, den kommer typisk
Speaker 3: med havstrømmen eller lignende, og så sætter den sig fast
Speaker 3: et sted med sin fod. Det har en musling faktisk noget,
Speaker 3: der hed. Og så sidder den simpelthen fast af resten
Speaker 3: af sit liv. Så altså helt kort fortalt. Lavn, den
Speaker 3: er fritsvømmende eller fritflydende, den bliver taget med havstrømmen, rammer
Speaker 3: nok en pæl på havnen eller et stenrev, og så
Speaker 3: sætter den sig fast der med sin fod, og så
Speaker 3: vokser den sig til musling. Så den er fritsvømmende én
Speaker 3: gang i dens liv, og så der hvor den sætter sig,
Speaker 3: der er ingen vej udenom, det er der den bliver
Speaker 3: resten af livet. Og hvordan kommer muslinges skallen så? Den
Speaker 3: udvikler sig. Helt naturligt. Så lidt så stille som den vokser,
Speaker 3: så kommer skallen også ude omkring. Lidt ligesom, man kan
Speaker 3: forestille sig en blomst, måske blomster op
Speaker 2: Men de her små muslingelager er nok altså ikke noget,
Speaker 2: man bare sådan lige kan se med det blotte øje
Speaker 2: ude ved en strand eller en havn. Men Cecilie har
Speaker 2: faktisk et trick, hvis man har lyst til at se det.
Speaker 3: Hvis man er virkelig nysgerrig på det, så kan man
Speaker 3: købe nogle muslinger i supermarkedet, se om de er levende,
Speaker 3: eller gå ud og samle nogen. Og så hvis man
Speaker 3: selv har et akvarie på en 18 graders vand, så gyder de.
Speaker 3: Men det ligner ikke, altså man kan ikke rigtig se
Speaker 3: noget med det blotte øje. Det ligner ligesom bare lidt støv,
Speaker 3: lidt vandstøv på en måde. Når de så er befrugtede
Speaker 3: og bliver så den der lille muslingelarve, hedder de noget bestemt? Nej,
Speaker 3: de hedder bare en larve. En larve. En muslingelarve. Og
Speaker 3: det er jo bare en lille bitte, det er jo
Speaker 3: en form for middeltidig stadie i dens liv, så den
Speaker 3: ser ikke ud af meget. Og man kan nok heller
Speaker 3: ikke se det med det blotte øje. Okay, den er
Speaker 3: simpelthen så lille, at man nok ikke kan se den. Ja,
Speaker 3: og hvis man kigger godt efter på nogle muslingebanker, hvis
Speaker 3: man er ude ved det, så kan man faktisk også
Speaker 3: godt se nogle bitte, bitte, bitte små muslinge. Så det
Speaker 3: er jo ikke sådan, at de vokser sig. til en
Speaker 3: stor musling fra starten af. Når den har vokset sig,
Speaker 3: så er den jo en musling på størrelse med vores lillefingernegle,
Speaker 3: hvis ikke mindre. Og så deraf vokser den sig større
Speaker 2: Jeg håber, at Eske og Birk fik svar på deres
Speaker 2: megagode spørgsmål. Jeg har i hvert fald lært noget nyt
Speaker 2: i dag, så tak for det. Og hvis du har
Speaker 2: et spørgsmål til os, så kan du altså bare skrive
Speaker 2: en sms til 50 76 17 00 eller en mail til hallosnabelag.dk, ligesom Eske
Speaker 2: og Birk har gjort. Nå, men jeg har altså lyst
Speaker 2: til at blive herude ved vandet med Cecilie. Så lad
Speaker 2: os lige dykke ned i nogle flere strandmysterier, som vi
Speaker 2: kan løse. Har du egentlig nogensinde tænkt over, om en
Speaker 2: fladfisk bliver født med øjnene på den samme side? Det
Speaker 2: har jeg, så det vil jeg altså gerne lige spørge
Speaker 2: Cecilie lidt ind til. Hvordan ser en fladfisk ud, når
Speaker 2: den bliver født?
Speaker 3: Jamen, vi har samme koncept med, at de gyder, og
Speaker 3: det mødes på havbånden, og ægget, da-da-da-da-da. Men! Når en
Speaker 3: fladfisk er en lillebitte fisk, så ligner den en hver
Speaker 3: anden lillebitte fisk. Fordi hvis man tænker, hvordan ser en
Speaker 3: fladfisk ud, når den er flad, og så har den
Speaker 3: begge øjne på toppen, eller sådan på oversiden. Der har
Speaker 3: vi en underside og en overside. Det er ikke sagen,
Speaker 3: når den er en lillebitte ny babyfisk, når det er
Speaker 3: en frisk klækket. Så ligner den hver anden, den er strømlignet,
Speaker 3: og den har en øje på hver side. Og så
Speaker 3: svømmer den ellers rundt der og spiser bittesmå ting. Og
Speaker 3: så stille og roligt, som den vokser, så begynder den
Speaker 3: at dreje sig. Og så begynder det ene øje at
Speaker 3: vandre over på den side, der så bliver den dominante side. Ej, okay.
Speaker 3: Og det er altså også supernørdet, men det er altså
Speaker 3: også forskelligt fra hvilken art fladfisk. Om øjet vandrer til højre,
Speaker 3: eller om øjet
Speaker 2: vandrer til venstre. Haha. Ved du, hvorfor der er en
Speaker 2: flad fisk, og nogle af dem gemmer sig også nede
Speaker 2: på havbunden
Speaker 3: Ja, det er jo fordi, at igennem tiden, så har
Speaker 3: de jo tilpasset sig til havbunden. Så de har fundet
Speaker 3: ud af, okay, på havbunden, der er faktisk ikke super
Speaker 3: meget konkurrence lige nu, altså engang for millionervis år siden.
Speaker 3: Så har de på et eller andet tidspunkt lagt sig
Speaker 3: ned på havbunden og blevet ved med det, og generationer
Speaker 3: og generationer og generationer, sådan som evolution virker, så har
Speaker 3: de fundet ud af, at det her, det er altså
Speaker 3: det smarteste. En flad fisk kan jo faktisk også give farve.
Speaker 3: Det går ikke så hurtigt, men det kan den jo godt.
Speaker 3: Så den kan skifte, afhængig om det er en lys
Speaker 3: havbånd eller en mørk havbånd, og sådan noget en fladfisk kan,
Speaker 3: der ser rigtig sejt ud, når man ser det, det er,
Speaker 3: at den kan grave sig ned under sandet. Den laver
Speaker 3: sådan en helt speciel bevægelse, og så slår den sand
Speaker 3: op på sig og graver sig ned under havbånden. Men
Speaker 3: det er rigtig smart, hvis du er gravet ned under sanden,
Speaker 3: at du altså har nogle øjne, der stikker op over,
Speaker 3: så du ikke begraver dine øjne. Så derfor har de
Speaker 3: de her ret store øjne, og også ret store, sjove,
Speaker 3: skæve mund. De kan ligge der og vente fuldstændig, både
Speaker 3: kamufleret og gemt, indtil der kommer en lille dreje, eller
Speaker 3: en lille hundestegel, eller lignende forbi, som
Speaker 2: så har vi. Og når man er ude ved stranden
Speaker 2: og bader, og så kommer til at træde på sådan en...
Speaker 3: Er det farligt? Nej, det er overhovedet ikke farligt. Den
Speaker 3: er mindst lige så overrasket som dig. Det eneste, der
Speaker 3: går under træde på i Danmark, ud over brandmænd, det
Speaker 3: er en fjesing. Selvfølgelig skal vi holde øje med det,
Speaker 3: men en fladfisk bliver bare super bange, fordi den vil
Speaker 3: indtil allersidste sekund tro på, at jeg gemmer og kamuflerer
Speaker 3: mig rigtig, rigtig godt. Så den vil flygte i sidste øjeblik. Okay.
Speaker 3: Og hvordan kender man forskel på en fjesing og en fladfisk?
Speaker 3: En fladfisk, den er
Speaker 2: flag
Speaker 3: Men når man kigger på det, du kan se omridset
Speaker 3: af en fladfisk, det er pandekage. Altså, det er en stor,
Speaker 3: rund ting. En fjæsing, det er en aflange fisk, og
Speaker 3: den har de her, altså på rygfinden, der har de
Speaker 3: de her pigge. Så det er, at man skal kigge
Speaker 3: efter formen. Og så en fladfisk vil grave sig ned
Speaker 3: under sandet. En fjæsing kan også være lidt gemt, men
Speaker 3: det er tydeligvis formen. Fjæsingen, den er ligesom aflange.
Speaker 2: Godt, så fik vi altså det på plads. Men vi
Speaker 2: er ikke færdige med vores strandmysterier endnu. Lad os tage
Speaker 2: tilbage til vandet og Cecilie. Nu kommer vi til noget,
Speaker 2: som jeg ved, du synes er rigtig spændende. Vi skal
Speaker 2: tale lidt om vandmænd og brandmænd. Kan du ikke bare
Speaker 2: fyre den af? Fortæl, hvad du ved
Speaker 3: Jo, vi kan starte med dem som generelt, altså som gobbler,
Speaker 3: fordi vi har jo... Tusindvis af arter og gobbler over
Speaker 3: hele verden. Men det er et super, super simpelt dyr.
Speaker 3: Den har lavet af ca. 95-98% vand. Den har ikke
Speaker 3: nogen hjerne, den har ikke nogen knogler, den har ikke
Speaker 3: noget hjerte. Det er simpelthen en specifik type af dyr,
Speaker 3: som vi har rundt i hele verden, som er så simple.
Speaker 3: Og når vi snakker om vandmænd og brandmænd, så er
Speaker 3: det fordi, de også er det, der hedder nællesælledyr. ligesom
Speaker 3: en sørendemone, hvilket betyder, at hvis der altså svømmer noget
Speaker 3: ind i dem, så får de noget gift ind i sig,
Speaker 3: og så fanger de dem på den måde. Men en
Speaker 3: brandmands nælleceller er meget, meget, meget mere kraftige. Og det
Speaker 3: er det, som vi kan mærke os mennesker, hvis vi
Speaker 3: brænder os på dem. Så det er samme koncept som
Speaker 3: en sørendemone. Man rører det op i en sørendemone, så
Speaker 3: gør det altså ikke ondt, fordi det er nogle bittesmå
Speaker 3: ikke-giftige nælleceller, og nælleceller har pul, de stikker ind i
Speaker 3: i huden på dyr og dræber dem for
Speaker 2: at
Speaker 3: spise dem. Men på en brandmand, der har de bare
Speaker 3: fundet ud af, at det er mega smart at have
Speaker 3: mega stærke nælleceller, og det er mega smart at have
Speaker 3: dem langt efter sig, for så er der større chance
Speaker 3: for at fange noget. Og desværre for os mennesker, så
Speaker 3: gør det jo mega ondt. Og hvad skal man gøre,
Speaker 3: hvis man bliver brandt af en brandmand? Som udgangspunkt, så
Speaker 3: kan man putte varmt vand på det. Og jeg siger
Speaker 3: ikke kogende. Men bindingerne i proteinerne vil bryde sig over 42 grader.
Speaker 3: Så man kan putte varmere vand på det. Det er det,
Speaker 3: jeg har prøvet, som jeg synes, der lindrer alle de
Speaker 3: andre ting. Jo, man kan skrabe af, hvis der sidder
Speaker 3: rigtig mange fangearme på, men det er jo sjældent, der gør.
Speaker 3: Og så er det bare at tage den med ro
Speaker 3: og prøve at... træk vejret igennem, da det bare heldigvis
Speaker 3: ikke så længe igen. Og hvad så med det der
Speaker 3: med tis? Jeg tror, det er på grund af varmen.
Speaker 2: Men vi
Speaker 3: kommer ikke op på 42 grader. Altså, vi mennesker er på 37 grader.
Speaker 3: Så jeg tror, det er fordi, at normalt, når du
Speaker 3: er ude på stranden om sommeren, så har du ikke
Speaker 3: lige en en kant kraft med. Du har ikke lige
Speaker 3: varmt vand med. Alting skal være koldt, fordi vi har
Speaker 3: det varmt. Så jeg tror, det er derfor. Sidst jeg
Speaker 3: blev brændt af en brændmand, der stak jeg foden ind
Speaker 3: under vandhanen op på det offentlige badeværelse
Speaker 2: og
Speaker 3: bare tændte dem på varmt vand.
Speaker 2: Okay, det er faktisk ret... Rart at vide, fordi når
Speaker 2: noget brænder, har man jo også lyst til at putte
Speaker 2: noget koldt på. 100 procent. Men
Speaker 3: der
Speaker 2: er det
Speaker 3: faktisk bedst at putte varmt vand på. Ja, men ikke
Speaker 3: for varmt.
Speaker 2: Man skal ikke
Speaker 3: blive for brændt, og det er jo også det, der
Speaker 3: er den fine balance imellem det. Klart
Speaker 2: Og nu siger du lige sådan, at de her gobbler,
Speaker 2: de har hverken hjerte eller hjerne. Er det ikke lidt vildt,
Speaker 2: at de eksisterer? Jo,
Speaker 3: men det er jo det, vi kalder et simpelt dyr. Ja.
Speaker 3: Og vi har jo masser af dem, som man måske
Speaker 3: ikke lige lægger så meget mærke til, fordi de er
Speaker 3: ikke lige så spændende som en flot fisk, der svømmer rundt.
Speaker 3: Men de har jo en funktion. De filtrerer jo ting,
Speaker 3: og de opfanger ting. Vi har også... Kigger man ned på...
Speaker 3: Altså i havnen, der finder vi også havsvampe og andre små,
Speaker 3: simple dyr, som også er meget fascinerende. Vi ser bare
Speaker 3: rigtig mange vandmænd, så de er jo nemme at få
Speaker 3: øje på. Ja, det er det.
Speaker 2: Og der er også noget med, jeg kan huske nogle
Speaker 2: sommer har der været enormt mange vandmænd i havnene og
Speaker 2: også når man er ude ved straten. Hvorfor er der
Speaker 2: nogle år vildt mange
Speaker 3: Jamen det kan bare være, at de har haft et
Speaker 3: rigtig godt år, hvor de bare har kunnet formere sig
Speaker 3: rigtig meget. Og hvis der ikke er lige så meget konkurrence,
Speaker 3: så har de mulighed for at leve meget i fred
Speaker 3: og opformere sig. Der er jo ikke... Den store konkurrence
Speaker 3: for et vandmænd inde i Rolig Københavnske Havn eller lignende. Ja,
Speaker 3: de går ikke lige sådan nemt i stykker, som ud
Speaker 3: i de store havstrømme. Er der mere at fortælle om
Speaker 3: vandmænd og brandmænd? Altså, vi kan jo fortælle en lille
Speaker 3: smule om livscyklusen. Ja
Speaker 2: lad os gøre det. Det synes jeg
Speaker 3: jo er super fedt. Ja. Det bedste, man gør, det
Speaker 3: er faktisk at finde et billede af den. Nu ved
Speaker 3: jeg jo godt, det er dumt at sige, når man
Speaker 3: står her på radioen, men det ser faktisk rigtig sjovt ud. Ja.
Speaker 3: Ligesom før, æg har siddet i vandet, formering, det bliver
Speaker 3: til en lille bitte larve. Men, når larven har sat
Speaker 3: sig fast, ligesom muslingen sat sig fast, så vokser der
Speaker 3: ligesom en lille blomst. Og denne her blomst kan så
Speaker 3: pumpe flere vandmænd ud. Hvad? Ja. Altså, så de små bitte... Ja,
Speaker 3: den bliver til noget, der hedder polypdyr. Det ligner måske
Speaker 3: sådan en lille søanemone. Ja. Men... Ja, mest billedet lige
Speaker 3: så lignende en blomst med nogle fangarme. Og så kan
Speaker 3: den stå og ligesom, så bygger den samme vandmand, og
Speaker 3: så var der endnu en vandmand. Og så kan den
Speaker 3: bygge samme vandmand, og så kan den slippe endnu en
Speaker 3: lille vandmand ud. Og alle de små vandmænd, de vokser
Speaker 3: sig det store vandmænd. Ej, hvor skørt. Er det noget,
Speaker 3: man kan se et sted? Kan man være heldig at
Speaker 3: se det? Ja, jeg tror godt, man kan være heldig
Speaker 3: at se det, men jeg tror også virkelig, man skal
Speaker 3: kigge godt efter, fordi igen, det foregår jo på meget
Speaker 3: mikroskopisk stadie. Der er mange andre ting, man kan lave,
Speaker 3: for at man kan se med det blotte øje og
Speaker 3: lære om havbunden. Men denne her viden, det er mere noget,
Speaker 3: man kan bruge, når man ser en vandmand, og så tænker,
Speaker 3: det er faktisk et dybt fascinerende dyr. Måske skal jeg
Speaker 3: lade være med at kaste det på ryggen af min ven,
Speaker 3: fordi så dør det her dyr.
Speaker 2: Og det var alt, hvad vi havde af strandmysterier til dig,
Speaker 2: som måske skal bruge noget af ferien ved vandet
Speaker 3: Ja, og hvis man skal det og er endnu mere
Speaker 3: nysgerrig på, hvad der er på havbunden, så kan jeg
Speaker 3: virkelig anbefale, at man tager et net eller et rejehår
Speaker 3: og simpelthen går sig en tur på havbunden og skubber
Speaker 3: det efter sig, et rejehår, og så har en spand
Speaker 3: vand med, putter det op i, og så ser, hvad
Speaker 3: man kan finde. Du kan finde... Bitter små fladfisk, som
Speaker 3: der godt nok har vendt sig, men næsten er helt gennemsigtige.
Speaker 3: Du kan finde rejer, du kan finde tangnål, du kan
Speaker 3: finde små sandkutlinger. Og se, hvor meget liv der egentlig er,
Speaker 3: som der flytter sig, når vi går rundt på stranden.
Speaker 3: Og hvis man gør det op ad nogle stenbanker eller
Speaker 3: noget tangrev, så kan man virkelig risikere at finde noget
Speaker 3: spændende
Speaker 2: Tusind tak til Cecilie for det mega gode råd og
Speaker 2: for at svare på Eske og Birks spørgsmål. Nu er
Speaker 2: det bare med at snuppe sit badetøj, sine strandsager og
Speaker 2: sit rejhåg og komme afsted til vandet. Vi lyttes ved
Speaker 2: igen i næste uge. Hej hej!