Speaker 2: Dette afsnit er produceret af Sundhedstv. Afsnittet er sponsoreret af Pfizer.
Speaker 2: Podcasten udgives i samarbejde med medicinske tidsskrifter. Eksperter i denne
Speaker 2: podcastserie modtager ikke honorar. Du lytter til podcasten Læge til
Speaker 3: læge. En podcast, hvor speciallæger deler den nyeste viden om
Speaker 3: de sygdomme, de er specialister i, for at gøre andre
Speaker 3: læger klogere. Jeg hedder Elisabeth Gammelgaard Ludvig, og jeg er
Speaker 3: jeres vært. Velkommen til Læge til læge. Næsten hver sjette
Speaker 3: dansker lider af migræne. Det er en af de hyppigste
Speaker 3: neurologiske sygdomme og en væsentlig årsag til nedsat funktion og
Speaker 3: livskvalitet og et højt sygefravær. Helt op imod hver sjette
Speaker 3: sygedag blandt erhvervsaktive her i landet skyldes migræne. Migræne kan
Speaker 3: være udfordrende at udrede, diagnostisere og behandle og involverer ofte
Speaker 3: både egen læge, privatpraktiserende neurologer og hovedpineafdelinger på hospitalerne. Så
Speaker 3: i dag ser vi nærmere på den kliniske praksis og
Speaker 3: det aktuelle behandlingslandskab og på, hvordan man bedst hjælper de patienter,
Speaker 3: der ikke er optimalt behandlet og dermed har en forenget
Speaker 3: livskvalitet på grund af migræne. Og det er derfor, vi
Speaker 3: har ringet til dig, Signe Brun Mungsgaard. Du er overlæge
Speaker 3: ved neurologisk afdeling på Nordsjællands Hospital med ledelsesansvar for hovedpineklinikken.
Speaker 3: Velkommen til, Signe, og tak fordi du vil være med.
Speaker 3: Tak skal du have. Vil du kort fortælle om dine
Speaker 3: kliniske erfaringer med migræne?
Speaker 4: Det startede helt tilbage, da jeg var medicinstuderende, hvor jeg
Speaker 4: var med på et fase 3-forsøg med noget migræneanfaldsbehandling, hvor
Speaker 4: vi skulle inkludere patienter og snakke med dem om deres
Speaker 4: migræne og effekten af medicinen. Så gik jeg faktisk videre
Speaker 4: til at lave en ph.d. ude på Dansk Hodepincenter lige
Speaker 4: efter medicinstudiet. Det var en klinisk ph.d., hvor jeg havde
Speaker 4: nogle patienter med i et behandlingsforsøg for medicin overforbrugshodepin. Og
Speaker 4: så da jeg så var blevet neurolog, så kom jeg
Speaker 4: tilbage til hovedpinecenteret og var der i nogle år, og
Speaker 4: så har jeg ellers været på hovedpineklinikken på Bispebjerg, nu
Speaker 4: er jeg så på Hellerød Hospital.
Speaker 3: Vil du kort lige gøre klart for os, hvornår er
Speaker 3: der tale om? Selve
Speaker 4: diagnosen migræne, det er jo sådan en syndromdiagnose, du har
Speaker 4: nogle diagnostiske kriterier, der skal være opfyldt. Og for migræne,
Speaker 4: der har man fire symptomer og tre ledsagssymptomer. Og de ting,
Speaker 4: der taler for, at det er en migræne, det er,
Speaker 4: at man har ensidig hovedpine, og den er moderat eller
Speaker 4: svær at styrke, og den er pulserende. eller dunkende, altså
Speaker 4: i stedet for at være tryggende eller pressende, som pulserende
Speaker 4: eller dunkende. Og så den sidste, den fjerde, det er,
Speaker 4: at den skal forværes den fysiske aktivitet. To af de her,
Speaker 4: der skal være opfyldt. Og så de ledsagssymptomer, der er,
Speaker 4: det er, at så skal man have kvalme, eller man
Speaker 4: skal have både lys- og lydfølsomhed, eller man skal have
Speaker 4: alle tre ting på én gang. Så er der tale
Speaker 4: om en migræne. Og for ligesom man har diagnosen migræne,
Speaker 4: så skal man have haft fem anfald, der opfylder de
Speaker 4: her kriterier.
Speaker 3: Hvad er definitionen så på kronisk migræne
Speaker 4: Patienter opfylder den her kronisk migrænediagnose, hvis de i løbet
Speaker 4: af de sidste tre måneder har haft hovedpine mindst 15 dage
Speaker 4: om måneden, og ud af deres hovedpinedage, der har mindst 8
Speaker 4: af dem været migræne.
Speaker 3: Lad os tale lidt om sygdomsbyrden. Hvordan oplever du den
Speaker 3: blandt patienterne? Hvordan er det at leve med migræne?
Speaker 4: Det, jeg synes, folk er ked af ved at have migræne,
Speaker 4: det er det her med, at de går glip af
Speaker 4: samvær med familie og venner. De må melde sig syg
Speaker 4: fra arbejde eller uddannelse. Og det her med, især for
Speaker 4: unge mennesker, det her med ikke at kunne det samme,
Speaker 4: som deres kammerater kan. Altså det der med både at
Speaker 4: gå i skole og være aktiv i fritiden. Måske have
Speaker 4: et fritidsjob. Måske gå til fester med vennerne. Der er meget,
Speaker 4: hvor de ved godt, at hvis de lever med samme
Speaker 4: energiniveau som vennerne, så må de lægge sig med migræne.
Speaker 3: Det var overraskende for mig at læse, at helt op
Speaker 3: imod hver 6. sygedag blandt erhvervsaktive her i landet, det skyldes migræne.
Speaker 3: Hvordan kan det være, hvis vi trods alt har gode
Speaker 3: behandlinger mod migræne
Speaker 4: Jamen, der er jo to ting. Der er for det
Speaker 4: første det her med, at folk... klar over at de
Speaker 4: kan få hjælp hos deres egen læge og der tror
Speaker 4: jeg godt der kan være en begrænsning i det her
Speaker 4: med at man siger jeg har jo prøvet både det
Speaker 4: ene og det andet håndkøbsmedicin og det har ikke hjulpet
Speaker 4: så er der nok ikke så meget andet at gøre
Speaker 4: end at melde sig syg så er en anden ting
Speaker 4: det her med hvis de så er ved lægen og
Speaker 4: lægen har prøvet de værktøjer de har og henviser til
Speaker 4: neurolog men der måske er over et års ventetid på
Speaker 4: neurolog i det område patienten bor i Så er der
Speaker 4: jo i hvert fald lidt gap der
Speaker 3: Så er det sådan, at migræne er tre gange hyppigere
Speaker 3: blandt kvinder, og derfor er der jo også en overvægt
Speaker 3: af kvinder i behandling. Er der særlige aspekter af det,
Speaker 3: at det er sådan en lidt kønnet sygdom, man skal
Speaker 3: være opmærksom på som læge?
Speaker 4: Jamen, der er jo mange ting, der ændrer sig i
Speaker 4: løbet af kvinders liv, og vi ved blandt andet, at
Speaker 4: migræne er meget afhængig af blandt andet østrogensvingninger. Migræne er
Speaker 4: lige hyppigt nogenlunde hos drenge og piger før puberteten, og
Speaker 4: så er det det, der tager fart hos kvinderne. Så
Speaker 4: skal man jo også netop være opmærksom på, at det
Speaker 4: her med, hvornår er det mønstret ændrer sig, Er det velforklaret,
Speaker 4: at mønstret ændrer sig lige nu, fordi det er en kvinde,
Speaker 4: der enten er i overgangsalderen, eller går ind i puberteten,
Speaker 4: eller hvor menstruationen også har ændret sig? Der skal man
Speaker 4: jo være opmærksom på, hvornår det er okay, at migrænen
Speaker 4: ændrer sig, og hvornår skal vi tage det som farsignal?
Speaker 4: Hvornår kunne det være tyd på en anden underliggende tilstand?
Speaker 3: Lad os dykke lidt ned i behandlingerne. Hvordan vil du
Speaker 3: beskrive de nuværende behandlingsparadigmer for migræne, både akut og forebyggende?
Speaker 4: Det følger begge dele i en ret klar algoritme for,
Speaker 4: hvornår man går videre fra et præparat til det andet.
Speaker 4: Hvis vi tager anfaldsbehandlingen, så det, man starter med, det
Speaker 4: er jo det, som folk tit har prøvet selv derhjemme,
Speaker 4: altså det, man kan få i håndkøb. Hvis man nu
Speaker 4: for eksempel har rigtig, rigtig meget kvalme og opkastninger, det
Speaker 4: er ens... Det er en stor del af ens problem.
Speaker 4: Nogle gange kan man stadig komme igennem med det her
Speaker 4: helt almindelige håndkøbsmedicin og så bare tillægge en kvalmestillende. Hvis
Speaker 4: det så ikke fungerer med håndkøbsmedicin, så er næste skridt
Speaker 4: nogle af de her receptpligtige midler rettet mod migræne. For
Speaker 4: alle anfaldspræparater gælder det, at vi typisk prøver hver behandling
Speaker 4: af på tre anfald. Og det gælder uanset om det
Speaker 4: er håndkøbsmedicin eller de mere målrettede behandlinger. Og så bærer
Speaker 4: patienten evalueret effekten. Hvis en behandling ikke fungerer efter tre gange,
Speaker 4: eller at man har svære bivirkninger efter en enkelt gang,
Speaker 4: så går man videre til næste trin. For det forebyggende
Speaker 4: behandling er der På samme måde en helt klar algoritme med,
Speaker 4: at man starter med blodtrykssænkende medicin. Er der ikke effekt
Speaker 4: af det, så kan man gå videre til noget epilepsimedicin,
Speaker 4: og så kommer vi over igen i de helt migrinespecifikke
Speaker 4: behandlinger efter det. Det, der er alfa og omega, det er,
Speaker 4: at man får patienten til at evaluere de forskellige behandlinger
Speaker 4: i en eller anden form for dagbog eller kalender, og
Speaker 4: også få dem til at registrere hovedpinefrekvensen,
Speaker 3: Hvordan skal man vurdere, om en anfaldsbehandling ikke længere er
Speaker 3: nok
Speaker 4: Der er dels et spørgsmål om, hvor ofte de har migræne.
Speaker 4: Fordi man kan sige, at for al anfaldsmedicin, så gælder det,
Speaker 4: at vi gerne vil have, at man prøver at reducere
Speaker 4: indtaget til højst ni dage om måneden. I hvert fald
Speaker 4: lige så snart, vi er udover de helt almindelige, simple håndkøbsmærlestillende.
Speaker 4: Og så er der jo... Hvordan det virker, hvis der
Speaker 4: ikke er effekt inden for et par timer i en grad,
Speaker 4: så patienten har et normalt funktionsniveau, så skal man se,
Speaker 4: om der ikke findes noget bedre
Speaker 3: Er der nogle patientgrupper, hvor du overvejer forbyggende behandling tidligt
Speaker 3: i forløbet?
Speaker 4: Dem, der har rigtig svære anfald, hvor anfaldet trækker ud,
Speaker 4: og især dem, hvor de er meget hæmmet af kvalme
Speaker 4: og opkastninger, på den måde har svært ved at tage
Speaker 4: noget anfaldsmedicin, fordi de jo bare kaster det op igen.
Speaker 4: Der vil jeg være tidligere ude med at overveje noget
Speaker 4: forebyggende medicin.
Speaker 3: Så hvilke patienter er det, der skal henvises videre til neurolog?
Speaker 3: Er det, hvis behandlingen ikke virker?
Speaker 4: For migrænepatienter er det der, hvor den primære behandling, der
Speaker 4: er i gang sat hos egen læge, ikke virker. Det
Speaker 4: kan enten være anfaldsbehandling eller hvis det er en primær
Speaker 4: forbyggende behandling. ikke virker, og patienten bliver ved med at
Speaker 4: have mange migræneanfald eller har bivirkninger til f.eks. blodtryksmedicin, så
Speaker 4: de ikke kan trappe op til en tilstrækkelig dosis. Det
Speaker 4: er tit et behov for at blive henvist til en
Speaker 4: neurolog
Speaker 3: Hvilken form for forventningsafstemning skal man lave med sin patient,
Speaker 3: inden man opstarter medicinsk behandling
Speaker 4: Jeg plejer at snakke med min patient om, at vi
Speaker 4: kan ikke på forhånd at det præparat, vi starter op nu,
Speaker 4: vil være det, vi ender med. Men vi bliver nødt
Speaker 4: til at prøve det af, ud fra den her liste,
Speaker 4: vi har med præparater, hvor der er taget højde for,
Speaker 4: hvad virker bedst, hvad har færrest bivirkninger, og det er
Speaker 4: patienterne meget forstående overfor. Man er også nødt til ligesom
Speaker 4: at gøre dem klart, at det her er jo ikke noget,
Speaker 4: vi finder ud af fra dag til dag, hvad virker
Speaker 4: og hvad virker ikke, fordi det er jo noget, vi
Speaker 4: ser over måneder.
Speaker 3: Hvad er målet med behandling, og hvornår kan vi tale om,
Speaker 3: at man har fået et succesfuldt resultat?
Speaker 4: Den forventning, vi plejer at stille op for patienterne, det
Speaker 4: er en 50% reduktion i anfaldsfrekvens eller intensitet af anfaldene.
Speaker 4: eller varigheden af anfaldene, eller forhåbentlig alle tre ting på
Speaker 4: én gang. Men det skal jo selvfølgelig også være samtidig med,
Speaker 4: at patienterne ikke har betydelige bivirkninger. Og hvis patienten selv
Speaker 4: ikke er tilfreds, så kan man jo nogle gange, selvom
Speaker 4: der måske har været en 50% reduktion, så kan det
Speaker 4: jo godt være, at man går videre og prøver et
Speaker 4: andet præparat for at se, om det virker bedre
Speaker 3: Hvilke kliniske faktorer er vigtigst, når du vælger behandling til
Speaker 3: den enkelte patient? Er der noget på komorbiditet, kontraindikationer eller bivirkninger?
Speaker 4: Jamen, det er meget ud fra den patient, der kommer,
Speaker 4: hvad jeg vælger. Det kommer dels an på, netop har
Speaker 4: de en blodtryksbehandling i forvejen, måske kan omjustere til en
Speaker 4: af dem, vi ved, der virker forbyggende mod migræne, så
Speaker 4: kunne jeg finde på det. Så er der spørgsmålet om,
Speaker 4: er det her en ung kvinde med et meget lavt blodtryk? Jamen,
Speaker 4: så ved jeg, så er der nogle af behandlingerne, vi
Speaker 4: godt kan trappe langsomt op, men andre, hvor vi skal
Speaker 4: undgå det. Hvis det fx er en, der dyrker rigtig
Speaker 4: meget sport og har brug for at kunne komme op
Speaker 4: på en makspuls, er der også nogle ting, jeg vil
Speaker 4: vælge fra. Så er der hele det her spørgsmål med
Speaker 4: graviditet og armning. Der er jo nogle af vores præparater,
Speaker 4: dem vi har på sygehuset, som har en lang halvværingstid,
Speaker 4: og derfor går der måneder, før man må begynde at
Speaker 4: blive gravid, hvis man har været i behandling med et
Speaker 4: af dem. Så det vil jeg også spørge ind til.
Speaker 4: Og så naturligvis, hvis de er i en eller anden
Speaker 4: form for behandling i forvejen, så skal det jo være noget,
Speaker 4: der spiller sammen med det
Speaker 3: Der er nogle lægemidler, som patienterne kun kan få efter
Speaker 3: enkeltilskud fra egen læge. Hvad skal klinikerne være opmærksomme på der,
Speaker 3: i forhold til at sikre patienten det enkeltilskud
Speaker 4: Det er, at patienterne... Grundigt har afprøvet de ting, man
Speaker 4: ligesom kan sige er de billigere alternativer i forhold til
Speaker 4: det med at få enkelt tilskud. Det er fx det
Speaker 4: her med anfaldsbehandling, at man har prøvet de ting, har
Speaker 4: prøvet dem ved hver type af, prøvet mindst tre gange,
Speaker 4: hvis ikke der har været alvorlige bivirkninger til det, hvor
Speaker 4: man ligesom kan dokumentere, at det er ordentligt afprøvet, det
Speaker 4: havde ikke en ordentlig effekt, eller det er afprøvet ordentligt,
Speaker 4: det havde mange bivirkninger. Og på samme måde med det
Speaker 4: forebyggende behandling, at man har prøvet alle stofgrupper, eller at
Speaker 4: der har været betydende kontraindikationer til det
Speaker 3: Hvad kendetegner et vellykket behandlingsforløb på livskvalitet, altså ud over
Speaker 3: reduktion i antallet af dage med migræne
Speaker 4: Det synes jeg meget er det her med, at det
Speaker 4: får energi til at leve det liv. de har lyst til,
Speaker 4: og de kan de ting, som betyder noget for dem.
Speaker 4: Der er jo mange, der har for eksempel forværing ved
Speaker 4: emotion og fysisk aktivitet, der begynder at kunne blive i
Speaker 4: stand til at dyrke en sport, som de har holdt
Speaker 4: af tidligere. Og det her med, at de ikke må
Speaker 4: melde fra, og der er folk, der kommer tilbage og siger,
Speaker 4: mine venner siger, det er så dejligt, at nu har
Speaker 4: du været med rigtig mange gange på det sidste, og
Speaker 4: har ikke måttet melde fra, som du skulle tidligere
Speaker 3: Hvordan vil du Beskriv den udvikling, der har været inden
Speaker 3: for migrænebehandling.
Speaker 4: Det er jo helt tydeligt, at der er kommet sådan
Speaker 4: et fokus på at lave behandlinger, der er målrettet til migræne.
Speaker 4: Og inden for de sidste 20-40 år er der jo fundet
Speaker 4: forskellige stoffer, der har en betydning for at igangsætte et migræneanfald,
Speaker 4: så man nu begynder at kunne lave målrettede behandlinger imod migræne.
Speaker 4: Det gør, at behandlingen bliver bedre i forhold til, at
Speaker 4: man ikke har de bivirkninger, der retter sig mod de
Speaker 4: tidligere behandlinger, man brugte. Man kan sige, at man har
Speaker 4: brugt blodtryksbehandling, og det har vi også brugt i mange
Speaker 4: år til migrænepatienter, som sådan set havde et normalt blodtryk.
Speaker 4: Så der er jo en masse bivirkninger, der er relateret
Speaker 4: til det, som de ikke har længere. Og det samme
Speaker 4: med epilepsimedicin, som jo også har nogle tunge bivirkninger for
Speaker 4: nogen engang imellem. Patienterne har jo levet med det, fordi
Speaker 4: det var bedre end ikke at få behandling for deres migræne,
Speaker 4: men man kan godt se, at bjørnen af bivirkninger bliver
Speaker 4: mindre med de nye behandlinger.
Speaker 3: Og hvad viser de nyere studier så om effekt og
Speaker 3: tolerabilitet og hvad der gør en forskel for patienterne i
Speaker 3: deres livskvalitet?
Speaker 4: Det er helt tydeligt, at de nye og sammenlignende studier,
Speaker 4: der er, det viser, at der er færre, der stopper
Speaker 4: i behandlingen med de nyere præparater på grund af bivirkninger,
Speaker 4: end der var på de gamle præparater. Og der er
Speaker 4: også en tendens til, at antallet af dem, der får
Speaker 4: en betydende reduktion i migræne, er større ved de nye
Speaker 4: præparater end de gamle
Speaker 3: Er vi blevet mere ambitiøse på patienternes vegne
Speaker 4: Det føler jeg i hvert fald, at jeg selv er.
Speaker 4: Altså det her med at ligesom sige, jamen okay, det
Speaker 4: her er ikke godt nok, vi kan godt prøve at
Speaker 4: gøre det bedre. Der er jo aldrig nogen garanti for,
Speaker 4: at vi kan gøre det bedre, men man kan godt
Speaker 4: se den her patient, hvor man tænker sådan, okay, vi
Speaker 4: er bare ikke i mål, vi prøver lige med det
Speaker 4: næste
Speaker 3: Hvis du skulle dele dit væsentligste gode råd til henholdsvis
Speaker 3: praktiserende læger og praktiserende neurologer, omkring migræne. Hvad vil det
Speaker 3: så være
Speaker 4: Det er at lytte til patienten med hovedpine, og finde
Speaker 4: ud af, hvad er det for en type af hovedpine,
Speaker 4: og hvad er det for nogle symptomer, de kommer med.
Speaker 4: Fordi det her med at finde ud af, at det
Speaker 4: er migræne, og ikke bare en spændingshovedpine, det er jo det,
Speaker 4: der gør, at man overhovedet kan finde den rigtige behandling.
Speaker 4: Heldigvis er der jo kommet så mange nye behandlinger, så
Speaker 4: selv når patienten har prøvet flere forskellige behandlinger, er det vigtigt,
Speaker 4: at man ikke give op, eventuelt henvise sig videre og
Speaker 4: hjælpe patienten med at holde håbet op
Speaker 3: Tusind tak, fordi du ville være med i dag, Signe
Speaker 3: Bruun Mungsgaard, og tak for at dele ud af din
Speaker 3: store viden om migræne, livskvalitet og behandling. Selv tak. Dette
Speaker 3: afsnit af Læge til Læge handlede om migræne i klinisk praksis.
Speaker 3: Du kan høre mere om migræne og om, hvordan man lindrer,
Speaker 3: opfølger og støtter migrænepatienter i afsnit 7 af vores podcastserie NURSE.
Speaker 3: med migrænesygeplejerske Maren Eriksen. Tak fordi du lyttede med.