Speaker 2: I
Speaker 3: den her uge begynder et nyt skoleår. Og ligegyldigt om
Speaker 3: du er glad for din klasse, om du ikke er
Speaker 3: så glad for den, eller om du slet ikke kender
Speaker 3: den endnu, ja, så er første skoledag ret specielt. Det
Speaker 3: er i hvert fald noget, man kan mærke hos børnetelefonen,
Speaker 3: der igennem den sidste tid har talt med ekstra mange
Speaker 3: børn om at skulle starte i skole igen. I dag
Speaker 3: skal vi blive lidt klogere på, hvad man kan glæde
Speaker 3: sig til, det man kan være bekymret over, og hvad
Speaker 3: man egentlig kan gøre i klassen for, at det her
Speaker 3: skoleår bliver rigtig godt og rart og trygt. Du lytter
Speaker 3: til Teleskop. Og derfor skal vi tale med Lone fra
Speaker 3: Børns Vilkår, som er den organisation, der har børnetelefonen. Og
Speaker 3: hende skal vi prøve at fange på en telefon. For
Speaker 3: Lone er faktisk ikke helt færdig med sin ferie endnu.
Speaker 3: Det er Lone. Hej Lone. Hej. Lone er det, der
Speaker 3: hedder skolefaglig konsulent, så hun ved rigtig meget om, hvordan
Speaker 3: det er at gå i skole. Selvom hun altså ikke
Speaker 3: går i skole mere. Når hun er på arbejde, så
Speaker 3: prøver hun at finde ud af, hvordan børns skoledage kan
Speaker 3: blive bedre og mere trygge. Men lige nu er hun
Speaker 3: på camping
Speaker 2: Jeg sidder på Ribe Campingplads, hvor jeg tilbringer lige de
Speaker 2: sidste dage af min sommerserie. Det kan godt være, der
Speaker 2: ikke er den bedste forbindelse her ude
Speaker 3: Nej, men det er måske også meget hyggeligt, at man
Speaker 3: kan høre, at vi kommer lidt ud i verden. Så
Speaker 3: hvordan ser det ud lige der, hvor du er? Jeg
Speaker 2: er i en campinghytte, hvor jeg har udstik til rigtig
Speaker 2: mange andre campinghytter. Og lige bagover kan jeg se søndagspulen,
Speaker 2: og i dag er det forrygende vejr, så der er
Speaker 2: simpelthen masser af børn, der har glemt alt om, at
Speaker 2: det snart er skolestart. De har bare kastet sig i
Speaker 2: pulen og hygger, og man kan høre deres glade stemmer.
Speaker 2: Og jeg håber, at alle de her glade stemmer, de
Speaker 2: også kommer til at lyde rundt omkring i skolegårdene, når
Speaker 2: nu første skoledag
Speaker 3: starter. For mandag i denne uge er det nemlig første
Speaker 3: skoledag for rigtig mange børn. Så lad os pakke tasken,
Speaker 3: komme ud af døren og afsted. Til første skoledag. Jeg
Speaker 3: kan sagtens huske
Speaker 2: min første skoledag i første klasse. Jeg havde ikke gået børneopklasse,
Speaker 2: så det var min allerførste skoledag. Og jeg kan simpelthen huske,
Speaker 2: at jeg stod i den der skolegård og syntes, at
Speaker 2: skolegården var kæmpestor. Og jeg var nervøs og havde sommerfugl
Speaker 2: i maven, men jeg glædede mig også rigtig meget. Og
Speaker 2: det her med at komme ind i klasselokalet og faktisk mærke,
Speaker 2: at der var nogle voksne, der havde besluttet, hvor skulle
Speaker 2: vi sidde og havde skabt en rigtig tryg ramme. Og
Speaker 2: så får vi hurtigt kommet til at snakke lidt med hinanden.
Speaker 2: Det gjorde egentlig, at skoledagen blev rigtig god for mig.
Speaker 2: Men jeg kan sagtens huske den der følelse nede i maven,
Speaker 2: en blanding af spænding og glæde, men også en lyst
Speaker 2: til bare at løbe væk og løbe hjem,
Speaker 3: hvor jeg havde været de sidste mange dage. For første
Speaker 3: skoledag er lidt specielt. Første skoledag
Speaker 2: er specielt, fordi den markerer en start på noget nyt
Speaker 2: i ens liv. Den er selvfølgelig helt særlig, hvis det
Speaker 2: er første skoledag for allerførste gang, fordi alt så er nyt,
Speaker 2: og man skal til at lære, hvad det egentlig vil
Speaker 2: sige at gå i skole. Men vi ved også, at
Speaker 2: for rigtig mange børn, så er det noget særligt, hver
Speaker 2: gang man starter på et nyt skoleår. Man skal til
Speaker 2: at rykke plads og ringe op, så måske er man
Speaker 2: lidt spændt på at skulle til at have nye fag,
Speaker 2: og kan man nu klare de her nye fag, og
Speaker 2: hvad skal man egentlig lære der? Måske har man fået
Speaker 2: nogle nye pladskammerater og nye lærere, som man skal til
Speaker 2: at lære at kende. Og så er skolestart jo også
Speaker 2: afslutningen på en lang sommerferie, og man skal til at
Speaker 2: vende sig til, at man nu skal tilbage til en hverdag,
Speaker 2: hvor alting er mere schemalagt, og der er flere krav
Speaker 2: til en. Og man skal igen til at være en
Speaker 2: del af et stort klassefællesskab. Det kan godt give nogle
Speaker 2: slommerfugler og krippen i maven, fordi man er lidt nervøs
Speaker 2: og usikker i forhold til alt det her nye, der
Speaker 2: skal ske. Men det kan også give en god, varm,
Speaker 2: spændt fornemmelse i kroppen, fordi man glæder sig til at
Speaker 2: skulle have en hverdag sammen med sine klassekammerater igen, og
Speaker 2: også synes, det er lidt spændende med
Speaker 3: de her nye fag. Og så er første skoledag og
Speaker 3: skolestarten altså også noget, der kan give bekymringer. Og der
Speaker 3: er jo også mange, der ringer til jer inde på børnetelefonen.
Speaker 2: Ja, der er i ugerne op til... Der er der
Speaker 2: en stigning i henvendelser, der handler omkring det her med
Speaker 2: at starte i skole. Og det er faktisk både børn,
Speaker 2: der skal starte i yngre klasse, men det er også børn,
Speaker 2: der skal starte på efterskole, eller der skal starte i udskolingen,
Speaker 2: eller måske børn, der skal flytte skole. Et eksempel på,
Speaker 2: at det er naturligt at være en lille skole bekymret
Speaker 2: og spændt, og måske lige have brug for at vende
Speaker 2: de her tanker med en voksen, så man ikke står
Speaker 2: helt alene med det.
Speaker 3: Kan du prøve at fortælle lidt om, hvad I egentlig
Speaker 3: taler om? Ja.
Speaker 2: Her ved skolestart er der fx børn, der fortæller til børnetelefonen,
Speaker 2: at de har bekymringer, der handler om, at de er
Speaker 2: utrygge i forhold til klaskammeraterne, hvordan de bliver taget imod
Speaker 2: af klaskammeraterne og også fællesskabet i klassen. For eksempel har
Speaker 2: vi talt med en pige, der beskriver, hvordan det er,
Speaker 2: når hendes hjerte banker både hårdere og hurtigere, når hun
Speaker 2: tænker på, at sommerferien snart er forbi. Fordi hun er
Speaker 2: sådan lidt utryg ved at skulle tilbage i skole. Vi
Speaker 2: taler også med børn, der er bange for at blive
Speaker 2: holdt udenfor. Det kan for eksempel være, at hvis de
Speaker 2: ikke har set nogen fra klassen hele sommeren, så kan
Speaker 2: de godt være lidt bekymrede for, hvad kan der være sket?
Speaker 2: Er der nogen andre, der har fundet sammen, og er
Speaker 2: der plads til mig? Det kan også være, fordi de
Speaker 2: har følt sig lidt udenfor, inden de gik på ferie.
Speaker 2: Og så er der selvfølgelig også børn, der er usikre på,
Speaker 2: om de er til klarte faglige, nu hvor de rykker
Speaker 2: en klasse op, eller de er bekymrede for, om de
Speaker 2: får en god relation til en ny lærer, de skal have.
Speaker 3: Ja, du kom også med de her ret gode eksempler
Speaker 3: med hende her, der fortæller om det her hjerte, der
Speaker 3: bare hammer dig ud af. Ja. Hvad siger I til hende?
Speaker 2: For det første snakker vi med hende om, at det
Speaker 2: faktisk er helt naturlige følelser at være lidt bekymret og usikker,
Speaker 2: når man skal starte på noget nyt. Og at sådan
Speaker 2: er der rigtig mange børn, der har det. Det kan
Speaker 2: være rart for en at vide, så man ikke føler
Speaker 2: sig helt alene i verden og tænker, at det er
Speaker 2: bare mig, der går rundt og er usikker. Og der
Speaker 2: kan det være godt lige at tænke på, at de
Speaker 2: fleste af deres kammerater har det garanteret ligesom en selv.
Speaker 2: Fordi det er bare, det der med overgang og at
Speaker 2: kunne starte på noget nyt, det er noget, der både
Speaker 2: giver fin glæde og spændelse, men også det giver noget
Speaker 2: nervøsitet og noget bekymring. Og for det andet, så siger vi,
Speaker 2: at det er rigtig godt, hun ringer til os, for
Speaker 2: det er nemlig godt at tale med nogen om de bekymringer,
Speaker 2: man har. Og det kan være børnecelefonen, men det kan
Speaker 2: også være en voksen, man er tryg ved. Fordi når
Speaker 2: man deler de her bekymringer, så vil man ofte opleve,
Speaker 2: at bekymringerne bliver lidt mindre. Så det her med at
Speaker 2: fordele de her bekymringer og tale med nogle voksne, man
Speaker 2: er tryg ved, så man ved, at der er nogen,
Speaker 2: der kan støtte en og hjælpe en, hvis bekymringerne bliver
Speaker 2: ved med at fylde, når man starter i skole
Speaker 3: Ja, det lyder som et rigtig godt råd. Okay, og
Speaker 3: hvis man nu sælger den person der, som er nervøs
Speaker 3: for at komme tilbage, så er der nogle ting, man
Speaker 3: kan gøre, som kan gøre det mere trygt eller roligt, eller...
Speaker 3: en anden måde, at man kan få ro på de
Speaker 3: der sommerfugle, hvis de er lidt for voldsomme
Speaker 3: En af de
Speaker 2: ting, man kan gøre, det er, at man kan lige tænke,
Speaker 2: er der faktisk nogen i klassen, som jeg har kunne
Speaker 2: række ud til? Er der nogen, jeg kan række ud
Speaker 2: til at sige, prøv at høre, jeg er lidt utryg ved,
Speaker 2: at jeg skal tilbage, kan vi følges i skole? Og
Speaker 2: det kan selvfølgelig godt være, at man er i en situation,
Speaker 2: hvor man slet ikke er tryg ved det. Og så
Speaker 2: synes jeg, at man skal tale med sine forældre om det.
Speaker 2: Fordi så er det rigtig vigtigt, at man sammen med
Speaker 2: sine forældre fortæller det til lærerne, at man er utryg
Speaker 2: ved at skal tilbage i skolen. Fordi så kan lærerne
Speaker 2: faktisk være opmærksomme på at gøre nogle ting, sådan at
Speaker 2: man får en tryg skoledag. Og så får man også
Speaker 2: ansvaret flyttet fra ens del.
Speaker 3: Ja, for det er selvfølgelig de voksnes ansvar, at børn
Speaker 3: har det godt. Også i skolen. Men der er faktisk
Speaker 3: også ting, man selv kan gøre, ikke bare første skoledag.
Speaker 3: Og det handler om at være med til at skabe
Speaker 3: en god og tryg stemning i klassen. For børn kan
Speaker 3: altså også gøre en stor forskel for hinanden. Kan du
Speaker 2: prøve at
Speaker 3: sige noget om, hvad man egentlig selv kan gøre som
Speaker 3: elev for, at det kan være en god og tryg klasse,
Speaker 3: som man skal starte i og gå i igennem sådan
Speaker 3: en skoleår?
Speaker 2: Ja, altså når vi i børns vilkår spørger børn, hvad
Speaker 2: der er det vigtigste for, at de har det godt
Speaker 2: i skolen, så fortæller langt de fleste børn, at det
Speaker 2: vigtigste er, at de har gode kammerater. Og derfor kan
Speaker 2: børn hjælpe hinanden med at gøre klassen til et rart
Speaker 2: og trygt sted for alle ved at være gode kammerater
Speaker 2: for hinanden. Og det kan man fx gøre ved at
Speaker 2: være opmærksom på, at man inviterer hinanden med at lege
Speaker 2: i frikvarterne. Man kan holde øje med, at der ikke
Speaker 2: er nogen, der går alene rundt. Man kan også sørge
Speaker 2: for at tale ordentligt til hinanden og hjælpe hinanden med
Speaker 2: at sige fra, hvis der er nogen, der kommer til
Speaker 2: at tale grimt eller gøre noget, der ikke er i orden.
Speaker 2: Så er det noget helt praktisk som at hjælpe hinanden
Speaker 2: med at holde orden og rydde op i klassen. Så
Speaker 2: det er noget, man er fælles om, og man får
Speaker 2: et fælles ansvar, at klassen er et rart sted at være,
Speaker 2: fordi der ikke ruder. Og så er der også noget
Speaker 2: med det faglige, hvor man også kan støtte hinanden. Og det,
Speaker 2: der kan være godt, det er, hvis man kan hjælpe
Speaker 2: hinanden med at skabe sådan et klasseselskab, hvor det faktisk
Speaker 2: er okay at lave fejl og svare forkert på det,
Speaker 2: lærerne spørger om. Vi ved for eksempel, at der er
Speaker 2: mange børn, der kan være bange for at sige noget
Speaker 2: i timerne, fordi de er bange for at blive til grin,
Speaker 2: hvis de siger noget forkert. Og det er bare ikke
Speaker 2: særlig godt, hverken i forhold til at føle sig tryg,
Speaker 2: eller i forhold til at få lært det, man skal.
Speaker 2: Så det her med, at man faktisk hjælper hinanden til,
Speaker 2: at her i vores klasse, der må man gerne lave
Speaker 2: fejl og svare forkert. Og så er der selvfølgelig noget,
Speaker 2: der er særlig vigtigt, og det er, at man inviterer
Speaker 2: alle fra klassen, hvis i fødselsdage og til fester og
Speaker 2: i klassiketten, at man er opmærksom på det. Og så
Speaker 2: er der jo også det her med, at det er
Speaker 2: de voksnes ansvar, at alle børn har det godt i klassen.
Speaker 2: Så hvis det er nogen, man er bekymret for, eller
Speaker 2: hvis man synes, at der er nogen, der ikke opfører
Speaker 2: sig særlig godt, så skal man tale med de voksne
Speaker 2: om det. Så de voksne kan hjælpe alle børn til
Speaker 2: at have det godt at være med. Det er de
Speaker 2: voksne faktisk uddannet til og rigtig gode til. Men der
Speaker 2: kan godt være nogle gange, at de voksne ikke ser
Speaker 2: det hele, og der kan det være godt lige at
Speaker 2: få hjælp fra børnene, der fortæller, når der er noget
Speaker 2: på spil. Og der er det vigtigt, at man siger
Speaker 2: til sig selv, at det faktisk ikke er flader, men
Speaker 2: det er at være en god kammerat
Speaker 3: Og gode klassekammerater, det er jo det, man aller, allerhelst
Speaker 3: vil komme tilbage til efter en lang sommerferie. Tak skal
Speaker 3: du have. Så håber jeg bare, at lyden gik godt igennem. Ja,
Speaker 3: vi har i hvert fald fået dine vigtige budskaber godt igennem.
Speaker 2: Det lyder godt.
Speaker 3: Ja, tusind tak. Vi snakkes ud. Det gør vi. Ha'
Speaker 3: det godt. Hej. Det var alt for denne omgang af Teleskop.
Speaker 3: Hvis du mangler nogen at tale med om skolestart eller
Speaker 3: alt muligt andet, så kan du altså altid tale eller
Speaker 3: skrive med en voksen på børnetelefonen. De sidder klar på 116 111,
Speaker 3: og det er gratis og helt anonymt. Og hvis du
Speaker 3: har et spørgsmål eller en idé til noget, vi kan
Speaker 3: tage op her i Teleskop, så kan du skrive os
Speaker 3: en mail på hallosnabelag.dk Vi lyttes ved igen i næste uge.
Speaker 3: Rigtig god skolestart.